Aquest estudi és una aproximació crítica a la dicotomia establerta per Saussure entre la lingüística interna i la lingüística externa i l'aplicació que se n'ha fet als tractats historiogràfics de la llengua anglesa. Pel caràcter ontològic de la investigació diacrònica, aquestes consideracions saussurianes posen les bases empíriques per teoritzar sobre el canvi lingüístic en la llengua anglesa. D'altra banda, la distinció més o menys explícita entre la història interna de la llengua anglesa i l'externa és un fet comunament acceptat i utilitzat pels tractats historiogràfics consultats. A l'hora de dur a terme la investigació diacrònica, però, la història interna necessita, per a la delimitació cronològica, les aportacions de l'externa; així, encara que els condicionants sociològics es considerin marginals, els factors externs adquireixen importància, no només pel fet d'incloure el context social on s'emmarquen els fenòmens lingüístics, sinó també per les consideracions de tipus sociolingüístic que en resulten, les quals aporten noves línies de recerca historiogràfica, basada en els models de variacions en el registre escrit de la llengua anglesa.
This paper provides a critical approach to one of the dualities discussed by Saussure: researching linguistic phenomena either from the perspective based on internal or external linguistics and its applicability to studies of the history of the English language. Due to the ontological character of diachronic research, these Saussurean considerations constitute a milestone in the attempt to theorize on the linguistic change operative in English. Moreover, this more or less explicit distinction between the internal and external is a generally accepted procedure in historiographical treatises. Nevertheless, when doing diachronic research, internal description of linguistic phenomena requires that external factors be taken into account in order to chronologically delimit them. Thus, although sociological conditions are considered peripheral to the analysis, they are of major importance, not only because they provide an adequate social context into which linguistic phenomena can be placed but also because they introduce sociolinguistic factors which offer new insights into historiographic research based on patterns of variation in the written register of the English language.