Geoffrey S. Koby, Paul Fields, Daryl R. Hague, Arle Lommel, Alan Melby
Muchos de los problemas de la industria de la traducción giran en torno a la insatisfacción del cliente con la calidad de alguna traducción, así como con conflictos entre traductores cuando uno revisa el trabajo de otro. Para determinar si alguien ha alcanzado la calidad de traducción pactada, uno debe poder medirla. Para poder medir la calidad de la traducción, uno debe poder definirla. Y para definir la calidad de la traducción, uno debe poder definir ambos conceptos, traducción y calidad. Nuestros dos artículos anteriores han abordado estos dos conceptos respectivamente. Dichos artículos no resuelven las discrepancias entre nosotros. No obstante, los artículos exponen cómo las diferentes definiciones pueden afectar radicalmente las expectativas sobre traducción y calidad. Este tercer artículo se basa en los dos artículos anteriores y presenta dos definiciones confrontadas de calidad en traducción: una más concreta y otra más amplia. La definición más concreta combina la definición más estricta de traducción del primer artículo con la visión transcendente de calidad del segundo artículo. En cambio, la definición más amplia combina la definición amplia de traducción del primer artículo con una integración de los cinco enfoques sobre gestión de la calidad del segundo artículo. Los autores están totalmente en desacuerdo en cuanto cuál de las definiciones de calidad de traducción es mejor para la industria de la traducción. En lugar de optar por zanjar este debate con estos artículos, los autores esperan haber dado pie a continuar con el debate de un modo más amplio de como se ha producido entre ellos.
Molts dels problemes de la indústria de la traducció giren al voltant de la insatisfacció del client amb la qualitat d'alguna traducció, així com amb conflictes entre traductors quan un revisa el treball d'un altre. Per determinar si algú ha arribat a la qualitat de traducció pactada, un ha de poder mesurar-la. Per poder mesurar la qualitat de la traducció, un ha de poder definir-la. I per definir la qualitat de la traducció, un ha de poder definir dos conceptes, traducció i qualitat. Els nostres dos articles anteriors han abordat aquests dos conceptes respectivament. Aquests articles no resolen les discrepàncies entre nosaltres. No obstant això, els articles exposen com les diferents definicions poden afectar radicalment les expectatives sobre traducció i qualitat. Aquest tercer article es basa en els dos articles anteriors i presenta dues definicions confrontades de qualitat en traducció: una més concreta i una altra més àmplia. La definició més concreta combina la definició més estricta de traducció del primer article amb la visió transcendent de qualitat del segon article. En canvi, la definició més àmplia combina la definició àmplia de traducció del primer article amb una integració dels cinc enfocaments sobre gestió de la qualitat del segon article. Els autors estan totalment en desacord pel que fa quina de les definicions de qualitat de traducció és millor per a la indústria de la traducció. En lloc d'optar per tancar aquest debat amb aquests articles, els autors esperen haver donat peu a continuar amb el debat d'una manera més amplia de com s'ha produït entre ells.
Many problems in the translation industry revolve around customer dissatisfaction with someone’s translation quality and disputes between translators when one is revising the work of the other. To determine whether someone has attained translation quality, one must be able to measure it. To measure translation quality, one must be able to define it. And to define translation quality, one must be able to define both translation and quality. Our two prior articles have addressed these terms respectively. Those articles do not resolve disagreements about these terms; indeed, we authors have unresolved disagreements among ourselves. However, the articles outline how different definitions can radically affect people’s expectations about translation and quality. This third article builds on the first two and presents two contrasting definitions of translation quality, a narrow one and a broad one. The narrow definition matches with the narrow definition of translation in the first article and an emphasis on the transcendent view of quality in the second article, while the broad definition matches with the broad definition of translation the first article and an integration of the five approaches in quality management from the second article. The authors strongly disagree about which definition of translation quality is better for the translation industry. Rather than pretending to be the end of this discussion, it hopes to encourage a continuation of the debate that has taken place among the authors.